U javnom sektoru fali 10.000 ljudi, ali to ne znači da on već nije glomazan: Situacija najlošija sa zdravstvenim radnicima i inspektorima
Komentari14/06/2021
-20:12
![U javnom sektoru fali 10.000 ljudi, ali to ne znači da on već nije glomazan: Situacija najlošija sa zdravstvenim radnicima i inspektorima](/data/images/2021-06-14/10160_profimedia-0002350091_s.jpg)
Fiskalni savet je nedavno u Mišljenju na nacrt fiskalne strategije ukazao da Srbiji nedostaje bar 10.000 ljudi u javnom sektoru. To ne znači da on već nije dovoljno glomazan, već, naprotiv, da oni koji u njemu rade nisu dobro raspoređeni. Smatraju da je zato potrebno uraditi detaljnu analizu broja zaposlenih u javnom sektoru. Najveći problem, uz nedostatak zdravstvenih radnika, kako navode, je nedostatak inspektora u svim sektorima, od Poreske uprave do poljoprivrede i saobraćaja.
Manjak radnika u srpskom zdravstvu posebno se osetio za vreme epidemije. Predsednica Sindikata medicinskih sestara i tehničara Radica Ilić kaže da Srbiji fali 5.000 do 6.000 medicinskih sestara i tehničara. Jedna medicinska sestra je na 25 pacijenata, dok je u Evropskoj uniji znatno drugačije i jedna medicinska sestra ide na tri do pet pacijenata.
Sve je manje nadzora i nad sivom ekonomijom, divljom gradnjom, radom na crno, ali i zagađenjem životne sredine. Nelegalna gradnja postala je realnost, čemu je doprineo manjak građevinskih inspektora. Srbija ih na državnom nivou ima svega 11. Da postoji ozbiljan manjak zaposlenih u Poreskoj upravi, Republičkom geodetskom zavodu, kao i u inspekcijskim službama, saglasni su i u Fiskalnom savetu Srbije.
"Bilo bi dobro da vidimo da li je baš moralo da se tokom godina zapošljava toliko komunalnih policajaca, a da nemamo poreskih inspektora, da imamo manjkova u katastru i tim nekim drugim delovima administracije“, smatra Nikola Altipamarkov, član Fiskalnog saveta.
U Fiskalnom savetu smatraju da bi, paralelno s uvođenjem novog sistema plata, država morala da unapredi mehanizam za upravljanje brojem i strukturom zaposlenih.
"Vlada Srbije je ove godine predvidela fleksibilnije zapošljavanje s čijim je uvođenjem započeto krajem prošle godine, a upotpunjeno je novom merom koja podrazumeva dozvolu da državni organi mogu povećati broj stalno zaposlenih najviše do 1 odsto u odnosu na nivo s kraja 2020. godine", objašnjavaju u Fiskalnom savetu.
Odlazi kvalifikovan kadar
Oni ističu da će broj zaposlenih na neodređeno moći da se poveća za najviše 4.300 ljudi, a smatraju da je da bi se nadomestio ukupan manjak ljudi u državnom sektoru, bilo potrebno 10.000 novih radinika.
"Proces upravljanja brojem zaposlenih i dalje je centralizovan, jer će budžetski korisnici opet morati da traže odobrenje Komisije ukoliko žele da zaposle više od 70 odsto ljudi koji su ih napustili u prethodnoj godini. To znači da će samo neki od budžetskih korisnika moći da računaju na popunjavanje svih upražnjenih mesta – veliki broj će nastaviti da beleži odliv kvalifikovanog kadra što nije dobro. Zato preporučujemo Vladi da prekine praksu diskrecionog povećanja zarada postojećim radnicima, a da taj budžetski prostor iskoristi kako bi – u granicama predviđenog ukupnog fonda plata – dozvolila dodatno zapošljavanje kadrova na onim mestima gde su manjkovi najočigledniji", napomiju u Fiskalnom savetu.
Oni ističu da je, posle prošlogodišnjeg ublažavanja zabrane zapošljavanja, a pre nego što potpuno bude ukinuta, potrebno stvoriti preduslove da se sistem što bezbolnije uvede u trajno održivo stanje koje bi podrazumevalo da se kadrovima ponovo upravlja korišćenjem osnovnih alata – sistematizacija i kadrovskih planova, koje bi trebalo da se revidiraju za najveći broj budžetskih korisnika.
![](/data/images/2021-06-14/9916_profimedia-0128446969_iff.jpg?t=1623671970)
profimedia
Fale inspektori
Predsednik mreže inspektora Srbije Dragoman Paunković, ističe da na republičkom niovu ima 2.200 inspektora, a na lokalnom još oko 1.900, a da je potrebno da ih bude bar dva do tri puta više.
"Mnogi napuštaju ovu profesiju i nisu problem samo male plate, koje su oko 50.000 dinara, na primer, za veterinarske inspektore već to što ih nema dovoljno, pa je obim posla ogroman i ljudi ne mogu da postignu i da izdrže taj tempo rada. Na nedostatak saobraćajnih inspektora ukazivali su i prevoznici, jer njih 14 kontroliše puteve u celoj Srbiji, tako da oni teško da mogu da suzbiju sivu ekonomiju u ovom sektoru. Samo jedan inspektor je zadužen za železnički saobraćaj", ističe Paunković.
Šef Jedinice za reformu inspekcija Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave Dragan Pušara, kaže da u Srbiji ima 45 republičkih inspekcija u kojima je angažovano 1.272 inspektora. Kako je naveo, Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj je 2019. uradila istraživanje, a pripremljen je i akcioni plan zapošljavanja inspektora čija realizacija je u toku.
"Najočigledniji manjak je u poreskoj, tržišnoj, inspekcija rada, ali i u elektro-energetskoj, inspekciji telekomunikacija i zdravstvenoj. Gotovo da nema inspekcije koja je kadrovski popunjena. U jednom trenutku nismo imali radnosposobnog poljoprivrednog inspektora u Severno-Bačkom okrugu, a u sanitarnoj je najmlađi imao 47 godina", priča Pušara.
Pušara napominje da republički nivo inspekcija pokriva teme od većeg značaja i potencijalnog obima štete, dok su lokalne zadužene uglavnom za oblasti komunalnog reda i zaštite životne sredine.
Nastavnici decenijama čekaju stalan posao
I dok se u drugim sektorima bore za povećanje broja zaposlenih, u prosveti nastoje da dođu do stalnog radnog odnosa. Trenutno 40.000 nastavnika radi na određeno vreme. Neki od njih na stalan ugovor čekaju decenijama.
"Na određeno vreme su uglavnom primljeni mladi. Najmlađi kadar je u velikoj neizvesnosti. Kako to na njih može da utiče? Sigurno tako da ih demotiviše, da ih tera iz prosvete, a bez mladih ljudi prosveta ne može da funkcioniše. Do kraja ovog meseca trebalo bi da bude raspisan konkurs za sta-lan radni odnos 3.500 nastavnika, i to na osnovu dogovora koji je Sindikat postigao sa resornim ministarstvom“, navodi Jasna Janković, predsednica Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije.
Komentari (0)