Tablice i diplomatija iza zatvorenih vrata: Šta je sve na stolu u pokušaju da se izbegne "opasna situacija"
Komentari16/11/2022
-21:30
![Tablice i diplomatija iza zatvorenih vrata: Šta je sve na stolu u pokušaju da se izbegne "opasna situacija"](/data/images/2021-06-15/10226_pjimage1_s.jpg)
"Posle ponedeljka dolazi utorak. Nisam Nostradamus, ja sam potpredsednik vlade". Ovim rečima je zamenik kosovskog premijera i glavni pregovarač u dijalogu sa Beogradom Besnik Bisljimi odgovorio na pitanje koje poslednjih dana izaziva strah i nemir među Srbima na Kosovu i Metohiji - šta če biti posle 21. novembra za kada je Priština najavila početak naplaćivanja kazni za sve koji nisu preregistrovali vozila na RKS tablice. U odgovoru na to pitanje, dok se rok približava, i dalje je puno neizvesnosti. Izvesno je, međutim, da je za Brisel i evropske posrednike ono visoko na listi prioriteta jer, kako su i sami isticali u više navrata, njegovo nerešavanje moglo bi da bude uvod u "opasnu situaciju".
U pokušaju da se izbegne opasna situacija, evropski posrednici pojačali su u poslednjih nekoliko dana svoje diplomatske aktivnosti, mahom iza zatvorenih vrata. Međutim, iako pomaka zasad nema, a u medijima svakodnevno isplivava niz nepotvrđenih predloga i rešenja, analitičari ne vide neku drugu mogućnost, osim da se dođe do još jednog odlaganja.
Nakon sastanka ministara spoljnih poslova zemalja članica Evropske unije, na kom je Kosovo bilo "goruća tema", u Briselu je u utorak održan sastanak između Bisljimija i specijalnog izaslanika za dijalog Miroslava Lajčaka. O detaljima se ne zna mnogo, praktično ništa, a iako iz Brisela kažu da na stolu stoji predlog rešenja i da su razgovori o njemu u toku, Bisljimi kaže da dogovor o tablicama nije postignut.
Situacija na Kosovu, podsetimo, eskalirala je pošto je Priština otpočela sa faznom primenom odluke o preregistraciji vozila, a onda i odlukom Srba da napuste sve kosovske institucije. Visoki predstavnik EU za spoljnu politiku Žozep Borelj nazvao je ovo najvećom krizom na Kosovu u poslednjih nekoliko godina, a da je evropska diplomatija posebno usmerena na njeno rešavanje, svedoči niz upozoravajućih izjava.
Međutim, šta tačno Evropska unija nudi i koliki su njeni dometi u narednih pet dana u pokušaju da navede kosovskog premijera Aljbina Kurtija da odloži primenu odluke o tablicama, ali i Srbe da se naposletku vrate u institucije, zasad su i dalje pitanja bez jasnog odgovora. Kako za Euronews Srbija kaže Dragiša Mijačić, koordinator Nacionalnog konventa o EU za poglavlje 35, ova pojačana diplomatija nije iznenađujuća imajući u vidu da potencijalno izdavanje kazni za tablice može da izazove nemire.
Pojačana diplomatija
Toga su svesni i evropski posrednici.
"Ne smemo da stignemo do ovog datuma bez dogovora, ili ćemo biti na ivici opasne situacije. Znate da je povlačenje Srba iz institucija, napuštanje policije i suda, stvorilo vakuum na severnom Kosovu. U tom vakuumu, najgore može da se dogodi. Obe strane treba da pokažu više fleksibilnosti. Poruka ovog saveta je jasna: potreban je konkretan napredak. Predstavili smo predlog. Zahvaljujem se Nemačkoj i Francuskoj što su ga odlučno podržale. Kosovski Srbi treba da se vrate u institucije. Vlasti na Kosovu moraju pokazati fleksibilnost u pogledu registarskih tablica i raditi na primeni dogovora o Zajednici srpskih opština bez odlaganja", rekao je Borelj nakon sastanka u ponedeljak.
Ove reči potvrdio je i portparol Evropske komisije Peter Stano, ali nije želeo da ulazi u detalje po pitanju svega onoga što Brisel radi kako bi se ova kriza rešila. Kako je rekao, visoki predstavnik je razgovarao sa ove strane, premijerom Kurtijem i predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, a angažovan je i Lajčak. Nakon jučeršnjeg sastanka sa Bisljimijem, međutim, ne zna se još da li će i kada u Brisel otputovati i glavni pregovarač Beograda, direktor kancelarije za KiM Petar Petković.
Twitter/@MiroslavLajcak
"Kao što je to i inače praksa, mi ne komentarišemo i ne objavljujemo sastanke na nivou pregovarača. To je praktični, radni nivo na kome se suočavamo sa problemima i pripremamo rešenja, kako bi se onda njima bavilo na najvišem nivou. Mi ostajemo posvećeni tome da dočekamo premijera Kurtija i predsednika Vučića u Briselu, na sastanku na najvišem nivou, baš kao što je visoki predstavnik rekao, čim oni budu spremni da pokažu evropsko ponašanje i spremnost za traženje evropskog rešenja za međusobne probleme", rekao je Stano.
U međuvremenu, u pojedinim medijima pojavili su se navodi da je specijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Bisljimiju uručio novi predlog za rešenje krize na Severu, što je Stano demantovao. Takođe, albanski mediji objavili su i navodna saznanja da je načelno postignut dogovor o deeskalaciji.
"Na stolu je predlog o kojem je visoki predstavnik za spoljnu politiku i bezbednost Žosep Borelj u ponedeljak govorio na konferenciji za novinare, a razgovori o njemu su u toku. Tako da nema ničeg novog i ono što je rekao u ponedeljak i dalje je aktuelno", rekao je Stano za Tanjug.
Mijačić: Postoje naznake u kom smeru idu razgovori
Komentarišući ove pojačane diplomatske aktivnosti, ali i manjak transparentnosti kada je reč o njima, Mijačić kaže na to ništa ne čudi, ali i da postoje naznake u kom pravcu razgovori idu.
"Ne postoji apsolutna transparentnost kada su u pitanju pregovori, tako da ne možemo ni da očekujemo da znamo o čemu oni razgovaraju u ovom trenutku. Negde postoje neke naznake u kom pravcu idu ti razgovori. Svakako EU je dala modele rešavanja, a to je odlaganje primene odluke o tablicama, početak stavaranja ZSO i povratak Srba u institucije. Sad, da li je to moguće u ovim okolnostima, šta će tu pre da se rešava, to ne možemo u ovom trenutku da pretpostavimo. S tim što sam ja mišljenja da nije jednostavno vratiti Srbe u institucije u ovakvim okolnostima, što znači da će ova kriza zaista dugo trajati i zahtevaće mnogo intenziviju diplomatsku aktivnost", rekao je on.
U međuvremenu, situacija na severu Kosova je tenzična, što potvrđuje Jovana Radosavljević iz Nove društvene inicijative iz Kosovske Mitrovice.
"U ovom trenutku bilo kakvo rešenje ili napredak, iz perspektive osobe koja živi na Kosovu, deluje nemoguće. Nalazimo se u situaciji koja je tako tenzična i koja podseća na 2011. godinu i deluje bezizlazno", rekla je ona za Euronews Srbija.
Radosavljević smatra da akteri koji su uključeni u ovaj proces, posebno zvanična Priština, pa čak i neki predstavnici međunarodne zajednice, nisu svesni tektonskih promena koje se dešavaju.
"Mi govorimo o stanju gde više ne postoje institucije. Tako da se mi vraćamo na početnu tačku i razgovaranje o novim predlozima ili predlozima koji su se razmatrali pre stanja od 5. novembra jednostavno je nezahvalno jer imamo apsolutno dve suprotne realnosti. Mislim da ćemo u ovoj situaciji morati da razgovaramo od početka, naravno u nadi da neće doći do nove eskalacije i incidenata na severu Kosova", rekla je ona.
Odlaganje odluke
Kako je rekla premijerka Srbije Ana Brnabić, saglasna je sa Boreljom da 21. novembar ne bi trebalo sačekati bez dogovora, ali šta će se dešavati od nedelje u ponoć - nije sigurna. Podsetimo, pitanje tablica već je u više navrata rešavano u "poslednji čas" i to takođe zahvaljujući pojačanim pritiscima međunarodne zajednice.
Za Dušana Janjića, direktora Foruma za etničke odnose, ova pojačana diplomatija znači krizni menadžmet, čiji je sasvim realni ishod ponovno odlaganje odluke o tablicama.
"Sasvim je realna vest da će se produžiti rok, 21. je jedan termin koji je upravo tako i nastao od odlaganja, pa tad se mislilo šest meseci dovoljno, pa sad nije dovoljno, očigledno je da se održivo rešenje o tablicama ne može očekivati i sigurno da se odlaže ponovo do jednog dana kada se usvoji taj sveobuhvatni sporazum. To je samo jedno pitanje, iza toga je takođe odlagano pitanje naplate električne energije, sad je drugi paket nastalih problema sa izlaskom Srba iz institucija", rekao je Janjić.
Kako je dodao Mijačić, u ovom trenutku najbitnije je stabilizovati bezbednosne prilike na severu Kosova. On ističe da postoji veliki bezbednosni vakuum koji se stvorio povlačenjem srpskih policajaca iz kosovskih policijskih službi i otuda je najbitnije da se sačuva mir, što u ovom trenutku, dodaje, nije tako jednostavno.
"Jedan od osnovnih uslova za očuvanje mira je da se ne primenjuje, da se odloži primena odluka o tablicama, a drugi po meni jeste izuzetno bitan uslov a to je monitoring ponašanja specijalnih policijskih snaga na severu", zaključio je on.
Komentari (0)