Da li će ko popis na Kosovu shvatiti ozbiljno: Rezultati upitni, većina Srba bojkotovala ili im popisivači nisu ni došli
Komentari20/07/2024
-20:48
![Da li će ko popis na Kosovu shvatiti ozbiljno: Rezultati upitni, većina Srba bojkotovala ili im popisivači nisu ni došli](/data/images/2023-05-26/172225_viber-image-2023-05-26-18-49-36-791_s.jpg)
Agencija za statistku u Prištini objavila je 12. jula preliminarne rezultate popisa stanovništva i domaćinstava održanog u periodu od 5. aprila do 24. maja. Prema tim rezultatima, na Kosovu i Metohiji živi skoro 1,6 miliona stanovnika, međutim relevantnost tih podataka dovodi se u velikoj meri u pitanje s obzirom na to da je popis u opštinama na severu KiM sa jedne strane bojkotovan, a sa druge strane su ga pratile i brojne neregularnosti.
Predsednik Agencije za statistiku Avni Kastrati rekao je da u pokrajini, bez stanovnika koji žive u inostranstvu, trenutno ima 1.586.659 stanovnika, od kojih 795.046 muškaraca a 791.614 žena, dok je prosečna starost stanovništva 34 godine.
On je rekao da je popis u velikoj meri bojkotovan u opštinama na severu KiM, pa je prema podacima u 10 opština sa srpskom većinom popisano ukupno 50.284 stanovnika i to - u Leposaviću 3.207 stanovnika, Zubinom Potoku 758, Zvečanu 435, u severnom delu Kosovske Mitrovice 2.346, u Gračanici 19.371, Štrpcu 10.890, Novom Brdu 4.495, Ranilugu 2.482 i Partešu 3.251 i Klokotu 3.049 stanovnika.
Kako su preneli prištinski mediji, popis je pokazao da je u 9 od 38 opština došlo do povećanja broja stanovnika u odnosu na popis iz 2011. godine. U ostalim opštinama došlo je do smanjenja. Opština sa najvećim brojem stanovnika je Priština, pokazali su rezultati. Tamo se popisu odazvalo 227.154. Slede Prizren i Uroševac.
Poslednji popis na Kosovu i Metohiji urađen je 2011. godine i tada je bilo 200.000 stanovnika manje u odnosu na ovaj iz 2024.
Poteškoće na severu
I dok kosovski premijer Aljbin Kurti tvrdi da je popis stanovništva bio jedan od projekata visokog prioriteta, Kossev piše da se još pre samog početka popisa govorilo o poteškoćama u sprovođenju tog procesa na Severu Kosova, zbog nedovoljnog broja popisivača, odnosno njihovih ostavki, ali i izostanka adekvatne kampanje.
Više srpskih stranaka je već na samom početku procesa poručilo da neće učestvovati na novom popisu, a to je učinila i najveća stranka među njima - Srpska lista.
"U prvih pet dana srpska zajednica je bojkotovala popis, ali su nakon toga počeli su da učestvuju, na jugu celokupno srpsko stanovništvo je bilo deo popisa", rekao je Kastrati.
Ipak, nije to bio jedini problem, već su, kako je Euronews Srbija ranije pisao, mnogi građani posvedočili da ili uopšte nisu znali da je popis stanovništa u toku ili da ih popisivači nisu ni posetili za mesec i po dana koliko je proces trajao.
Milenković: Rezultati manje-više očekivani
Komentarišući za Euronews Srbija preliminarne rezultate popisa, Marko Milenković iz NVO "Nova društvena inicijativa" iz Kosovske Mitrovice kaže da su rezultati manje-više očekivani, ali da je ceo proces popisa pratila atmosfera neinkluzivnosti i dosta situacija koje ukazuju da popis nije sproveden onako kako je trebalo da bude.
"Bilo je dosta neregularnosti, nesigurnosti, dosta institucija koje su pre svega zadužene za sprovođenje ovog popisa nije izgledalo da drže konce u svojim rukama. Imamo veoma često slučaj da građani ili uopšte nisu bili popisani ili su primetili neke velike neregularnosti, pogotovo kada je manjinsko stanovništvo u pitanju", rekao je on.
Kako je dodao, rezultate "i ne uzima toliko za ozbiljno".
"Mislim da te rezultate ne uzima za ozbiljno ni cela srpska zajednica, ali čini se i međunarodna zajednica ne znam kako će da vidi popis, čini mi se da će i tu postojati bojazan da ti rezultati popisa ne odražavaju pravo stanje", dodao je Milenković.
Na pitanje da li je na rezultate popisa na severu više uticao poziv naj bojkot ili činjenica da postoje optužbe da se popisivači na nekim adresama nisu ni pojavili, Milenković kaže: i jedno i drugo.
"Znam da većina ljudi sa kojima sam ja razgovarao nije bila posećena od strane ispitivača. Mislim da je to svakako uticalo jer je i pored želje za bojkotom postojala ta bojazan i strah od potencijalnog kažnjavanja. Mi znamo kako opštine na severu funkcionišu, da su skoro pa totalno nefunkcionalne, da nema resursa, nema ljudi, u ovom trenutku je samo bilo pitanje do koje mere će učestvovati. Popis je sproveden u jednom nepovoljnom trenutku za srpsku zajednicu. Odziv koji je mali je negde očekivan", zaključio je on.
Komentari (0)