Životna sredina ili životni standard? Evo šta je pokazalo istraživanje o Zelenoj tranziciji u Srbiji
Komentari25/06/2024
-18:00
![Životna sredina ili životni standard? Evo šta je pokazalo istraživanje o Zelenoj tranziciji u Srbiji](/data/images/2022-07-08/102546_zlata-energija_s.jpg)
Nemački institut Sinus sproveo je prošlog leta istraživanje o ključnim političkim političkim temama s akcentom na zaštitu životne sredine. Ponuđeno je 15 tema od kojih je trebalo da izaberu najvažnijih pet, a oblast životne sredine je zauztela 7. mesto.
Koliko smo u Srbiji zapravo svesni ekoloških problema i izazova? Evo šta kaže statistika.
Ekološki problemi, čini se, još nisu priritet građana Srbije s obzirom da su oni u anketi ovog istraživanja naveli ovih pet ključnih tema:
Na prvom mestu su javno zdravstvo i nega sa 53 odsto, slede inflacija i smanjena kupovna moć sa 52 odsto, obrazovanje sa 50 odsto, vladavina prava i borba protiv korupcije sa 49 odsto i kriminal i bezbednost sa 48 odsto.
Zađtita životne sredine rangirana je kao sedma po značaju u našoj zemlji, a gotovo 40 odsto građana je prepoznalo ovo kao važnu temu.
Šta nas brine?
Ispitanici su naveli i pet najvećih izazova u zaštiti okoline od ponuđenih 11.
Građane Srbije najviše brinu zagađenje i kvalitet vode (76 odsto) i zagađenje i kvalitet vazduha (74 odsto). Slede otpad sa 63 odsto, pume sa 44 odsto i industrija sa 42 odsto.
Tema o kojoj se naširoko govori u svetu su klimatske promene i globalno zagrevanje, a u Srbiji oko 40 odsto građana ovu temu smatra veoma bitnom. Na skali od 0 (potpuno irelevantno), do 10 (apsolutno važno), čak 68 odsto građana je ovoj temi dalo ocene između 8 i 10, a samo tri odsto građana ocene od 0 do 2.
Kad se razmišlja o posledicama, dve trećine učesnika, odnosno 66 odsto plaši se vremenskih ekstrema, manjka vode boji se 65 odsto grašana, a izumiranja životinjskih vrsta 50 odsto.
Zanimljivo je da čak 94 odsto stanovnika smatra da bi trebalo da promenimo način života u korist životne sredine, ali čak 62 odsto njih bi to i učinilo - samo u slučaju da to ne utiče na njihov kvalitet života.
"Elektroprivrede država Zapadnog Balkana moraće da se prilagode, bez obzira na to da li su članice Evropske unije ili nisu, tim novim potrebama i novim zahtevima i što se tiče bezbednosti, uvek je dobro imati druge izvore energije, solarne panele ili vetroparkove kao komplementarni izvor. Ali ja i dalje mislim da to nije dovoljan izvor da vam zadovolji sve potrebe u električnoj energiji koje stalno rastu. I u tom smislu, naravno, postavlja se pitanje kako ćemo mi u narednom periodu rešiti taj problem", kazao je profesor Zečević.
Miljan Mladenović iz istraživake organizacije Novi treći put na osnovu istraživanja smatra da nije mnogo ljudi spremno da promeni svoje navike u korist zaštite životne sredine.
"Ono što smo videli u više istraživanja u prethodnom periodu, pošto mi radimo i online istraživanja, videli smo isti patern praktično, da otprilike polovina ispitanika ne može da se odredi šta im je važnije, jer verovatno postoji neko, da kažemo, moralno načelo, 'svestana sam da mi treba novac, ali svestan sam da bi realno trebalo gledati na očuvanje životne sredine'. Tako da apsolutna većina ispitanika smatra da pojednako treba da se vodi računa i o jednom i o drugom. Međutim, očigledno je ima mnogo više onih iskrenih koji priznaju da im je važniji životni standard nego životna stredina, i taj odnos je otprilike dva prema jedan", rekao je Mladenović.
Tijana Jakovljević sa Geografskog fakulteta ipak je optimista iako kaže da često zaboravljamo neke osnovne stvari, kao što je ona da je vazduh naša osnovna potreba i da je zbog toga neizmerno važno kakav vazduh udišemo.
"Nije preterano neuobičajen podatak da je učesnicima ove ankete standard važniji od životne sredine. Ljudi se najteže odriču svog komfora", kaže ona i dodaje:
"Da bismo nešto promenili neophodne su tri stvari - znanje, stav i akcija. Da bi neko promenio svoje ponašanje, neohodno je da ima zmanje o nekom problemu, da na osnovu toga stvori svoj stav, jer to su neophodni koraci da bi se stupilo u akciju. Protesti ejsu dobar način da se ukaže na neki problem, svedoci smo da protesti često motivišu donosioce odluka da neku odluku promene", kaže Tijana jakovljević i zaključuje da će kompromis između životnog standarda i životne sredine omogućiti nove tehnologije koje će nam ponuditi još čistiju energiju, kako bismo sačuvali životnu sredinu, ali i sopstveno zdravlje.
Komentari (0)