Ko su "deca pokvarenog repa": Rastuća nezaposlenost mladih u Kini rađa novu radničku klasu
Komentari21/08/2024
-13:40
![Ko su "deca pokvarenog repa": Rastuća nezaposlenost mladih u Kini rađa novu radničku klasu](/data/images/2024-08-21/263704_profimedia-0879548076_s.jpg)
Rastuća nezaposlenost u Kini tera milione diplomiranih studenata na težak izbor, pri čemu su neki primorani da prihvate malo plaćene poslove ili čak da se izdržavaju od penzija svojih roditelja, što je nevolja koja je stvorila "novu radničku klasu", nazvanu "deca pokvarenog repa".
Ova fraza je ove godine postala popularna na društvenim mrežama, kao paralela sa krilaticom "zgrade pokvarenog repa" za desetine miliona nedovršenih domova koji muče kinesku ekonomiju od 2021. godine
Rekordan broj diplomaca sa koledža ove godine traži poslove na tržištu rada koje je i dalje pod teškim depresivnim poremećajima izazvanim pandemijom kovida 19, kao i regulatornim udarima na finansijski, tehnološki i obrazovni sektor u zemlji.
Stopa nezaposlenosti na rekordnom nivou
Stopa nezaposlenosti za oko 100 miliona kineske omladine starosti od 16 do 24 godine po prvi put je u aprilu prošle godine porasla iznad 20 odsto. Kada je u junu 2023. dostigala najviši nivo svih vremena od 21,3 odsto, zvaničnici su naglo obustavili objavljivanje podataka kako bi ponovo procenili način na koji su podaci sakupljeni.
Godinu dana kasnije, nezaposlenost mladih ostaje glavobolja, sa rekonfigurisanom stopom nezaposlenosti koja je u julu skočila na najviši nivo od 17,1 odsto u 2024. godini, pošto je 11,79 miliona studenata diplomiralo ovog leta u ekonomiji koja je još uvek opterećena krizom nekretnina, piše Reuters.
Predsednik Si Đinping je više puta naglašavao da pronalaženje posla za mlade ostaje glavni prioritet. Vlada je organizovala više kanala za pristup mladih potencijalnim poslodavcima, kao što su sajmovi poslova, i uvela je podsticajne poslovne politike kako bi pomogla u zapošljavanju.
"Za mnoge kineske diplomce, bolji izgledi za posao, uzlazna socijalna mobilnost, svetla životna perspektiva – predstavljaju stvari koje je nekada obećavala fakultetska diploma ali postaju sve neuhvatljivije", rekao je Jun Džou, docent sociologije na Univerzitetu u Mičigenu.
"Deca s punim radnim vremenom"
Neki mladi bez posla vratili su se u svoj rodni grad da budu "deca s punim radnim vremenom", oslanjajući se na penzije i štednju svojih roditelja.
Čak ni oni sa završenim postdiplomskim studijama nisu pošteđeni.
![](/data/images/2024-08-21/263705_profimedia-0049559213_f.jpg?t=1724236777)
profimedia
Nakon što su proveli godine penjući se na kineskoj ultra-konkurentnoj akademskoj lestvici, "deca pokvarenog repa" otkrivaju da im njihove kvalifikacije ne obezbeđuju posao u sumornoj ekonomiji.
Njihove mogućnosti su ograničene. Ili će smanjiti svoja očekivanja za najbolje plaćene poslove ili naći bilo koji posao da sastave kraj s krajem. Neki su se okrenuli i kriminalu.
Zefir Cao je prošle godine magistrirao na prestižnom Kineskom univerzitetu inostranih poslova u Pekingu. Sada ima 27 godina i vratio se u svoju rodnu provinciju Hebei.
Cao je prestao da traži posao sa punim radnim vremenom nakon što su plate niže od očekivanih dovele u pitanje vrednost njegovog obrazovanja.
"Da sam radio tri ili četiri godine nakon osnovnih studija, moja plata bi verovatno bila slična onoj koju sada dobijam sa magistraturom", rekao je Cao.
Cao je rekao da razmišlja o doktoratu, u nadi da će mu se izgledi poboljšati za nekoliko godina.
Amada Čen, koja je nedavno diplomirala na Univerzitetu kineske medicine Hubei, napustila je posao prodaje u državnom preduzeću prošle nedelje, posle samo mesec dana.
Za svoju odluku okrivila je toksičnu radnu kulturu i nerealna očekivanja svog šefa. Tokom prvih 15 dana probnog rada, takođe je dobijala samo 60 juana (8,40 dolara) dnevno uprkos tome što je morala da radi 12 sati dnevno.
"Plakala sam svaki dan nedelju dana", rekla je.
Čen je želela da postane inspektor kvaliteta ili istraživač, što su poslovi za koje je mislila da će odgovarati njenim veštinama kao specijalisti tradicionalne kineske medicine.
Ali posle više od 130 pisama za prijavu za posao, ponuđeni su joj uglavnom poslovi vezani za prodaju ili e-trgovinu.
Čen je rekla da u potpunosti preispituje svoj put u karijeri i da bi mogla da se okrenuti modelingu.
Ovakva nezaposlenost među diplomcima nije bez presedana.
Kina je 1999. dramatično proširila upisne kapacitete univerziteta u pokušaju da proizvede bolje obrazovanu radnu snagu koja će pokretati brzorastuću ekonomiju zemlje.
Ali ponuda diplomiranih studenata je nastavila da premašuje broj radnih mesta, a vlasti su 2007. izrazile zabrinutost zbog dostupnosti radnih mesta, što je problem koji se povukao, ali nikada nije u potpunosti izbledeo, otvarajući novu etapu problema kako je sve više mladih naoružanih diplomama ušlo na tržište.
Izvesna je samo neizvesnost
Izgledi su neizvesni čak i kada je smer učenika u skladu sa potrebama tržišta.
Šou Čen je ove godine završila treću godinu na Univerzitetu za poštu i telekomunikacije u Pekingu, na smeru veštačka inteligencija.
Međutim, Čen tek treba da obezbedi stažiranje nakon više od deset prijava i ostaje pesimistična po pitanju tržišta rada.
"Možda će biti gore", rekla je. "Na kraju krajeva, biće sve više ljudi na ovom polju".
Ponuda tercijarnih studenata će premašiti potražnju od 2024. do 2037. godine, nakon čega će se efekti pada stope fertiliteta pokrenuti i naglo suziti jaz, prema studiji objavljenoj u junu od strane časopisa China Higher Education Research, časopisa pri Ministarstvu obrazovanja.
Broj diplomiranih studenata verovatno će dostići vrhunac od oko 18 miliona 2034. godine, navodi se u saopštenju.
Komentari (0)